26. dubna 1986 zničila série výbuchů reaktor a budovu 4. energobloku černobylské atomové elektrárny, nacházející se nedaleko od běloruských hranic. Černobylská katastrofa se stala největší technologickou katastrofou 20. století. Pro malé Bělorusko (má 10 milionů obyvatel) znamenala národní neštěstí. Za Velké vlastenecké války zničili němečtí fašisté na běloruském území 619 vesnic i s obyvatelstvem.
Popis produktu
26. dubna 1986 zničila série výbuchů reaktor a budovu 4. energobloku černobylské atomové elektrárny, nacházející se nedaleko od běloruských hranic. Černobylská katastrofa se stala největší technologickou katastrofou 20. století. Pro malé Bělorusko (má 10 milionů obyvatel) znamenala národní neštěstí. Za Velké vlastenecké války zničili němečtí fašisté na běloruském území 619 vesnic i s obyvatelstvem. Po Černobylu přišla země o 485 vesnic a osad. Za války zahynul každý čtvrtý Bělorus, dnes žije každý pátý na zamořeném území. To představuje 2,1 milionu lidí, z toho 700 000 dětí. Počet nemocných rakovinou se po Černobylu znásobil 74krát, úmrtnost se zvýšila o 23,5 %, nejvíc lidí umírá v produktivním věku mezi 45 až 50 lety, zatímco stářím umírá jen jeden člověk ze čtrnácti. Kniha laureátky Nobelovy ceny Světlany Alexijevičové je sestavena z rozhovorů s lidmi z černobylské oblasti, jejichž život neštěstí zásadně ovlivnilo, s vdovami po hasičích, kteří byli jako první bez jakékoliv ochrany posláni hasit hořící elektrárnu, s mobilizovanými vojáky nasazenými v obrovském měřítku, často nesmyslně, na likvidaci následků katastrofy, s vysídlenými rolníky, vědci, kteří měli zakázáno informovat obyvatelstvo, stranickými pracovníky, kteří zbytečně a marně čekali na pokyny shora. Můžeme ji číst jako varování před technologickou apokalypsou, ale i jako obžalobu komunistického režimu, jehož vinou byla černobylská elektrárna postavena fušersky a s nedostatečnou precizností a který v okamžiku, kdy bylo potřeba rázně jednat, lhal vlastním lidem, rozsah celého neštěstí zastíral a svou nečinností a nekompetentností zapříčinil smrt tisíců lidí. Řada ruských historiků a politologů je přesvědčena, že otřes, jenž černobylská katastrofa způsobila v ruské společnosti, byl jednou z hlavních příčin rychlého pádu komunistického režimu o tři roky později.
Svetové dejiny, dejiny štátov
Vítame Vás na našom webe zameranom na svetové dejiny a dejiny štátov! Táto podkategória je súčasťou širšej kategórie História, vojnová literatúra, kde sa budeme zaoberať udalosťami a vývojom na svetovej úrovni, ako aj konkrétnymi dejinami jednotlivých štátov.
V tejto podkategórii sa dostanete k informáciám o udalostiach, ktoré formovali svet, a to najmä v období od 800 do 1200 nášho letopočtu. Zistíte, ako sa menila politická mapa sveta, aké mocnosti vyrástli a aké zanikli. Dozviete sa o významných udalostiach, ktoré ovplyvnili vojnové konflikty, diplomatické stretnutia a následné dohody.
Prehĺbite svoje znalosti o stredoveku, kedy vznikli významné ríša, ako byzantská, arabská či mongolská. Obdobie od 800 do 1200 bolo tiež poznačené významnými výbojmi a mocenskými zmenami v Európe, ako napríklad založenie nemeckého cisárstva či mocenský vzostup Normanského vévodstva.
Vo vybranej podkategórii História, vojnová literatúra nájdete nielen popisy dôležitých udalostí, ale aj informácie o charakteristických vojnových strategiách, používaných zbraniach či reakciách na rastúce hrozby. Zaujímavosťou sú aj informácie o historických významných postavách - panovníkoch, vojvodoch či diplomatoch, ktoré ovplyvnili dejinné procesy a ktorých odkaz doteraz pretrváva.
Veríme, že náš web Vás pohltí a posunie o krok vpred vo Vašom poznávaní svetových dejín a dejín štátov. Nechajte sa strhnúť do fascinujúceho sveta minulosti a zdokonalte svoje znalosti s naším portálom o svetových dejinách v rozsahu od roku 800 do 1200.